Systematisk liste for _Helbredsfaktorer: Alkohol 
Nov 30 2023 11:06:38

 Begreb 	 Notation 	 Generel definition 	 Kommentar 	Kommentar eller begrundelse for ændringer	Ændringsforslag	
fund vedr. helbredsrelateret adfærd 	1 	fund vedr. adfærd der har at gøre med en persons helbred 	Begrebet er lånt fra SNOMED CT og anvendes alene som overbegreb for de begreber, der har med fund vedrørende helbredsrelateret adfærd at gøre – fx adfærd i forbindelse med brug af alkohol eller tobaks- og nikotinprodukter. 			
Alkoholadfærd; fund vedr. adfærd i forbindelse med indtag af alkohol	1.1 	fund vedrørende helbredsrelateret adfærd hvor den faktor der påvirker en persons helbred er alkohol 	Begrebet er lånt fra SNOMED CT og anvendes alene som overbegreb for de begreber, der har at gøre med den alkoholadfærd man observerer hos en person. 			
alkoholafholdende 	1.1.1 	alkoholadfærd hos en person der ikke har et aktivt forbrug af alkohol 	 			
tidligere bruger af alkohol 	1.1.1.1 	alkoholafholdende der har været bruger af alkohol 	 			
aldrig bruger af alkohol 	1.1.1.2 	alkoholafholdende der på intet tidspunkt i sit liv har indtaget alkohol 	 			
bruger af alkohol 	1.1.2 	alkoholadfærd hos en person der har et aktivt forbrug af alkohol 	I sundhedsprofilerne spørges der om brug af alkohol de seneste 12 måneder. Se www.sst.dk. 			
fund vedr. drikkevane 	1.1.3 	alkoholadfærd der vedrører forhold omkring en persons alkoholindtag 	Begrebet er modelleret over SNOMED CT-begrebet Begrebs ID: 365968000, fund vedr. drikkevaner 			
drikkemiljø 	1.1.3.1 	fund vedr. drikkevane der beskriver hvor et alkoholforbrug finder sted 	Det kan fx være at alkoholen indtages i hjemmet, på arbejdspladsen, i parker eller på udskænkningssteder. 			
selskab under alkoholindtag 	1.1.3.2 	fund vedr. drikkevane der beskriver om et alkoholforbrug foregår sammen med andre eller alene 	 			
Drikkemønster; alkoholforbrugsmønster 	1.1.3.3 	fund vedr. drikkevane der beskriver fordeling af alkoholforbrug 	Drikkemønster er tæt forbundet med livstidsrisiko for at dø af en alkoholrelateret sygdom eller skade og danner baggrund for Sundhedsstyrelsens udmeldinger om alkohol.

Ved et alkoholindtag på højst 10 genstande om ugen, fordelt over mindst 3 dage, vil en gennemsnitlig person have en livstidsrisiko på 1-2 % for at dø af en alkoholrelateret sygdom eller skade. Hvis antal genstande fordeles over flere dage reduceres risikoen, og fordeles de på færre dage stiger risikoen. Ved et højt indtag af alkohol på kort tid, stiger risikoen for både sygdom og skade. Således stiger risikoen markant, hvis man drikker mere end 4 genstande ved samme lejlighed. 			
binge-drinking; episodisk højt alkoholindtag; rusdrikning 	1.1.3.3.1 	drikkemønster hvor en person drikker mere end fire alkoholgenstande på samme dag 	De skadelige virkninger af alkohol forværres generelt ved et forbrug, hvor man indtager en stor mængde alkohol i løbet af en kortere periode, fx en aften, sammenlignet med at sprede et tilsvarende forbrug over flere dage. 			
genstandsgrænse 	1.1.3.3.2 	drikkemønster der angiver et antal genstande der er valgt som grænse for om et alkoholforbrug er acceptabelt i forhold til livstidsrisiko 	Genstandsgrænsen for borgere på 18 år eller derover er sat til højst 10 genstande om ugen og højst 4 genstande på samme dag.

Hvis en persons forbrug af alkohol er mindre end genstandsgrænsen vurderes der en lav livstidsrisiko, mens livstidsrisikoen vurderes højere jo mere forbruget er over genstandsgrænsen.

Kvinder er generelt mere sårbare end mænd i forhold til alkohols skadelige virkninger. Men ved et forbrug på højst 10 genstande om ugen, og højst 4 genstande på samme dag, er risikoen for at dø af alkoholrelaterede sygdomme næsten ens for begge køn. Drikker man mere end det, vil risikoen stige for begge køn – dog stiger kvinders risiko mere end mænds.

Bemærk at genstandsgrænserne har ændret sig over tid. I 2022 er Sundhedsstyrelsen udmelding at genstandsgrænserne er 10-4. I samme udmeldinger gøres der dog opmærksom på, at intet alkoholforbrug er risikofrit for helbredet. 			
livsstil 	2 	adfærd der over tid påvirker den enkeltes sundhed og dermed folkesundheden 	Livsstil omfatter både bevidste og ubevidste handlingsmønstre, der går igen i en persons eller gruppes dagligdags adfærd betinget af kulturelle, sociale, miljømæssige og økonomiske forhold. Livsstilen kan påvirke sundheden positivt eller udgøre en risikofaktor for sundheden. Sundhedsformidling, herunder sundhedspædagogiske aktiviteter og sundhedskampagner søger at påvirke livsstilen i sundhedsfremmende retning. En livsstil kan omfatte mange forskellige slags sundhedsadfærd. 
Problemfelter:
Afgrænsning over for sundhedsadfærd: livsstil opfattes at rumme mange slags sundhedsadfærd. Betydning i dagligsprog og fagsprog stemmer ikke altid overens. 			
sundhedsadfærd 	3 	adfærd som patienter og andre borgere bevidst eller ubevidst udviser og som påvirker deres livsstil og dermed deres helbred 	Et menneskes sundhedsadfærd er bestemt af både personlige, lokale og samfundsbestemte forhold og afspejler dets sociale og kulturelle identitet. Sundhedsadfærd kan både være positiv og negativ (risikoadfærd). Begrebet udtrykker både den salutogenetiske synsvinkel og den patogenetiske (risikoadfærd). Et eksempel er et barns motionsvaner der både er betinget af biologiske forhold (kan barnet?), psykologiske forhold (synes barnet det er sjovt?), sociale og kulturelle forhold (prioriterer familien det?), lokale forhold: (cykelsti til skolen, støtte til lokale idrætsforeninger, rollemodeller i omgivelserne) og samfundsbetingede forhold (idrætsundervisning i skolen, normer omkring børn og fysisk aktivitet. Sundheden kan fremmes gennem adfærdsændringer. 
Problemfelter:
Afgrænsning til livsstil som dog opfattes at rumme mange slags sundhedsadfærd. Den rent sundhedsfremmende sundhedsadfærd har ikke sit eget begreb i begrebssystemet. 			
Risikoadfærd; usund vane; usund adfærd 	3.1 	sundhedsadfærd hvor en patient eller anden borger bevidst eller ubevidst øger sin sandsynlighed for at blive udsat for sygdomme, psykosociale problemer eller ulykker 	Risikoadfærd kan bevidst vælges, når en anden følge af adfærden vægtes højere end risikoen. Der kan være tale om umiddelbar eller senere nydelse, materiel gevinst, anerkendelse, højere selvfølelse, mindskning eller udskydelse af fysisk eller psykisk ubehag m.v. Nogle aktiviteter, steder og personer er særligt forbundet med risikoadfærd. Eksempler på risikoadfærd er at spise vedvarende fedtholdigt, køre alkoholpåvirket, ryge, have usikker sex eller undlade fysisk aktivitet. 

Problemfelter:
Skelnen mellem risikoadfærd og risikofaktor. 			
Helbredsfaktor; livsstilsfaktor; KRAMS 	4 	faktor der påvirker helbredet hos et individ 	Nogle helbredsfaktorer, der ofte undersøges i forbindelse med patientkontakt er kost, rygning, alkohol, motion og søvn. 			
alkoholforbrugsstatus 	5 	status der beskriver en persons forbrug af alkohol 	For viden om omfanget af forbrug se begrebet alkoholforbrugsmønster. 			
Risikofaktor; determinant (for sygdom) 	6 	faktor der øger sandsynligheden for sygdomme, psykosociale problemer eller ulykker 	På sundhedsområdet bliver begrebet især benyttet inden for epidemiologi og forebyggelse. Begrebet omhandler aspekter af livsstil, sundhedsadfærd, sociale tilhørsforhold, miljømæssige faktorer samt arvelige faktorer, som på basis af epidemiologisk evidens synes at øge forekomsten af sygdom, psykosociale problemer eller ulykker. Ved forebyggelse og til dels ved sundhedsfremme sigter man mod en reduktion i forekomsten af risikofaktorer. Eksempler på risikofaktorer er lav uddannelse, lille socialt netværk, lav indkomst, rygning, fysisk inaktivitet og luftforurening. 
Problemfelter:
Nogle benytter kun begrebet risikofaktor, hvis der er en dokumenteret årsagssammenhæng til sygdomsudvikling. Mangler denne dokumentation benyttes ofte begrebet risikomarkør. 			
livstidsrisiko 	7 	risiko for sygdom og død tidligere end forventet som følge af risikoadfærd 	 			
alkoholisk drik; alkoholprodukt; alkoholtype 	8 	produkt der er en drikkevare der indeholder alkohol 	Alkoholiske drikke inddeles ofte efter styrke i øl, alkoholcider, alkoholsodavand, vin, spiritus m.m. 			
Alkoholgenstand; genstand 	8-1 	del af alkoholprodukt svarende til 12 gram ren alkohol 	En genstand er en simplificeret måleenhed for mængden af alkohol der indtages i f.eks. øl, vin, hedvin eller spiritus. 
Bemærk at der internationalt er variation af definitionen af en genstand. 			
Alkoholforbrug; alkoholindtag 	9 	brug af en hver form for alkoholisk drik 	 			
storforbrug af alkohol; alkoholstorforbrug; alkoholoverforbrug 	9.1 	alkoholforbrug hos en person der drikker over genstandsgrænsen 	Storforbrug af alkohol kan føre til mere end 200 kroniske og akutte tilstande og sygdomme. 			
problematisk alkoholforbrug 	9.2 	alkoholforbrug der medfører sociale, psykologiske og helbredsmæssige problemer 	Tegn på problematisk alkoholforbrug kan bl.a. sige noget om de sociale og psykologiske konsekvenser af alkohol og kan også være med til at detektere alkoholafhængighed. 			
skadeligt alkoholforbrug; skadeligt forbrug af alkohol 	9.2.1 	problematisk alkoholforbrug der medfører fysisk eller psykisk helbredsskade 	I Sundhedsstyrelsens Forebyggelsespakke – Alkohol defineres begrebet i forhold til, at en egentlig afhængighed kan udelukkes. 			
alkoholafhængighed 	9.2.2 	problematisk alkoholforbrug der indtager en dominerende plads i dagligdagen og associeres med fysiologisk, holdningsmæssig og kognitiv forstyrrelse 	Man er afhængig af alkohol, når tre eller flere af WHO´s kriterier for afhængighed er opfyldt. Kriterierne er: 
− Craving (tvangmæssigt ønske om at drikke)
− Kontroltab 
− Fysiske abstinenser 
− Toleranceudvikling 
− Mindsket interesse for andre aktiviteter eller et stort forbrug af tid på at skaffe alkohol 
− Fortsat drikkeri på trods af kendskab til de skadelige følger. 			
debutalder 	10 	alder som en person har første gang personen udviser en adfærd 	Der kan fx være tale om alkoholdebut, fuldskabsdebut, seksuel debut, kriminel debut osv. 			
antal genstande pr. tidsenhed 	11 	mængde af alkohol der indtages af en bruger inden for en valgt tidsenhed 	Tidsenhed kan være fx uge, dag osv. 			
alkoholbehandling 	12 	behandling hvor sundhedsformålet er at mindske et skadeligt forbrug af alkohol eller fjerne en alkoholafhængighed 	Alkoholbehandling kan bestå af terapeutiske samtaler med en behandler, gruppesamtaler, behandling med lægemiddel, undervisning, skriftlige øvelser osv. 

Behandling af de skader som alkohol kan give fx leverskade er ikke alkoholbehandling, men behandling af en fysisk eller mental sygdom eller skade. 			
alkoholrådgivning 	12.1 	samtale der har et rådgivende perspektiv hvor formålet er at give støtte til at mindske et alkoholforbrug 	 			
alkoholbehandlingsønske 	13 	ønske som en person har om at modtage alkoholbehandling med henblik på at mindske sit alkoholforbrug eller fjerne sin alkoholafhængighed 	 			
ønske om rådgivning om nedsættelse af forbrug 	14 	ønske som en person har om at modtage rådgivning med henblik på at mindske sit alkoholforbrug